Joi, 14 noiembrie, este lăsatul secului pentru Postul Crăciunului sau Postul Nașterii Domnului. Lăsatul Secului este ultima zi în care creștinii mai pot mânca mâncăruri „de dulce”.
![Începând de vineri, 15 noiembrie - Intrăm în Postul Crăciunului](https://crisana.ro/timthumb.php?src=/media/fisiere/potul_craciunului1.jpg&w=337&h=208&zc=3)
Joi, 14 noiembrie, este lăsatul secului pentru Postul Crăciunului sau Postul Nașterii Domnului. Lăsatul Secului este ultima zi în care creștinii mai pot mânca mâncăruri „de dulce”.
Sfântul Ierarh Nectarie din Eghina, prăznuit la 9 noiembrie, va fi cinstit și anul acesta în chip special la Catedrala Episcopală „Învierea Domnului” din Oradea.
Biserica îi sărbătoreşte, astăzi, 8 noiembrie, pe Sfinţii Arhangheli Mihail şi Gavriil, „mai marii cetelor fără de trup”, îngeri ai lui Dumnezeu. În Sfânta Scriptură, denumirea de „înger” (anghelos în greaca veche) înseamnă „trimis, vestitor”.
S-a născut într-o familie nobilă de macedoneni din Tesalonic, fiind crescut şi botezat în religia creştină a părinţilor săi. A fost unul dintre martirii credinţei creştine, care a trăit pe vremea împăratului Diocleţian (284-305 d.Hr.).
Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe Române a proclamat 2019 drept Anul omagial al satului românesc (al preoților, învățătorilor și primarilor gospodari) și Anul comemorativ al patriarhilor Nicodim Munteanu și Iustin Moisescu și al traducătorilor de cărți bisericești pe tot cuprinsul Patriarhiei Române.
În fiecare an, la 14 octombrie, o prăznuim pe Sfânta Cuvioasă Parascheva, numită „cea nouă”, de la Iaşi, a Moldovei luminătoare. Cunoscută, îndeosebi, de bisericile ortodoxe greacă, română, bulgară, rusă şi sârbă, Sfânta Parascheva s-a născut în satul Epivat, din Tracia Răsăriteană, nu departe de Constantinopol, pe la începutul secolului al XI-lea.
Astăzi, 1 octombrie, creștinii ortodocși sărbătoresc „Acoperământul Maicii Domnului”, zi sfântă marcată cu cruce roșie în calendar. Sărbătoarea amintește creștinilor momentul în care Fecioara Maria s-a arătat înaintea poporului, stând în văzduh și rugându-se cu lacrimi. Acest eveniment a avut loc în biserica din Vlaherne, pe 1 octombrie 991.
Înălţarea Sfintei Cruci, cea mai veche dintre sărbătorile creştine, este singura cu post aspru şi rugăciune ce apare atât în calendarul bizantin (ortodox şi greco-catolic), cât şi în cel latin, la data de 14 septembrie. Spre deosebire de alte sărbători, Înălţarea Sfintei Cruci se cinsteşte cu post negru, pentru că aduce aminte de patimile şi moartea Mântuitorului pe Golgota. Astfel, Crucea a devenit un simbol al victoriei asupra morţii şi păcatului.
Cu prilejul praznicului Nașterii Maicii Domnului, duminică, 8 septembrie, în biserica parohială din satul Subpiatră, după săvârșirea Sfintei Liturghii, a avut loc un recital de cântări și pricesne închinat Maicii Domnului.
Papa Francisc a transmis o scrisoare fraternă PS Virgil Bercea, episcopul greco-catolic de Oradea, care a fost consacrat episcop la Blaj, în 8 septembrie 1994. La 25 de ani de la consacrarea episcopală a păstorului ei, eparhia a marcat evenimentul prin rugăciuni și manifestări culturale.